Hej på er!
Hoppas ni har det fint i sommaren?
Efter att nu ha varit i Leksand sedan innan midsommar tänker jag mycket på perspektiv. Även om jag läser samma sociala medier och nyheter så är det som distansen till Stockholm gör att jag lyssnar och ser på dem med andra ögon, eller är det kanske distansen till vardagen bara? Men hur får man annars perspektiv till det man håller på med utan att lämna allt man är mitt uppe i?
Hemma i stan är det svårare att se hur samhället förändrats, det går alltid snabbt och är överflöd prylar, kläder och konsumtion men man ser inte riktigt med blotta ögat hur mycket mer det har blivit, om man inte tittar på statistiken (ca +40-60% sedan år 2000). Förutom att tidigare reste folk utomlands kanske en gång per år och nu är det i stort sätt varje lov.
Här uppe är det tydligare att se hur folk skaffat fler bilar per hushåll, att de reser oftare utomlands, vissa har börjat skaffa lägenheter i Spanien. Hur man har råd med helt andra saker (tydliga gadgets) än när vi började vara här för 15 år sedan. Vad som slängs på ÅVC och vad som ligger ute till försäljning på loppisar och marketplace. Hur husen blir dyrare runt om och vilken stil de inreds med.
Egentligen vill jag inte fastna i att köpa men när vi har blivit konsumenter istället för medborgare så är det väl i det vi ofta speglar oss i?
Ifrågasätta meningen med livet
En stor del av de jag möter som har börjat ställa om på riktigt och då menar jag förändrat sina liv, idéer och arbetssätt har börjat ifrågasätta själva meningen med livet, förhållandet till naturen och medmänniskor. Filat på sina värderingar och försöker leva efter dem, vilket också gör det mycket enklare att faktiskt ställa om. Det blir inte så jobbigt när omställningen är en del av den man vill vara.
Att gå till botten med:
“varför gör jag som jag gör och vad ger det mig?”
men kanske framförallt
“vad ger det mig OCH andra levande varelser?”
Hur längre tid jag jobbar med omställning så tänker jag att det är just en inre omställning som måste till, allt annat blir bara fluff, eller tillfälliga små plåster på större storblödande sår.
Vi behöver inte en app till som säger åt oss vad som är bäst att köpa utan vi behöver ifrågasätta varför vi köper, vad vi tror att det fyller oss med för känslor, status, känsla av förströelse eller kanske shopping som en anti-tristess åtgärd osv. Lista ut själva grundbehovet, annars kommer vi inte komma någon vart alls.
Men om man inte ser detta som ett problem, inte ser den större påverkan hur kan man då ens ställa om?
“Det är kul att shoppa, jag är värd det! Jag är värd och kan inte hålla mig från att flyga ner i Europa när det är pissväder här hemma. Jag vill bli en superentrepenör och tjäna massor med pengar. Jag har nog med livet så som det är med allt runt omkring mig och vad kan lilla jag göra?”
Hur får man fler att inse att vi behöver ifrågasätta våra tillvägagångssätt när man inte tänker att det ens behövs?
Jag tänker att vi behöver driva de bakomliggande större frågorna lika mycket som det som vi vill förändra. Prata mycket mer om beteende, mening och vad som utgör ett gott liv på riktigt.
Kanske är det för att vi har byggt våra liv på luftslott så att vi inte längre kan se skillnaden? Bara för att vi kan göra nått, så är det inte per se bra? Vi tror att vi har alla de där miljonerna vi köper hus för när det i själva verket är en skuld tills att vi säljer och kan hämta hem en ev skattad vinst. Vi tror att vi har byggt vår egen ev. förmögenhet och framgång på bara oss själva, på hur duktiga vi är, när det är så mycket som spelar in - tur, grundförutsättningar, tajming, de som kämpat innan oss så att vi nu kan ha vissa privilegier, grundekonomi osv.osv. .
Vi tror att vi äter nyttiga grönsaker när det konventionella sättet vi odlar på gör maten näringsfattig (läste någonstans att man behöver äta motsvarande 7 tomater för att få i sig samma näring som en bra odlad variant!) . Vi tror att vi ska bli lyckligare av att köpa nya saker när “köp-highen” håller som mest ett par timmar för de allra flesta. Vi tror att våra relationer och kärlek ska se ut som en Hollywoodfilm och våra hem ska vara Instagramsnygga för att duga..
Har en liten lista som får bli en allmän tankelista under sommaren:
ÄR vi redan i en kollaps?
- Hur yttrar det sig och var?Vad är hopp?
Vad ger mig hopp
Vad gör jag som skapar hopp inte bara hos mig utan hos andra?
Varför behöver jag hopp (hopp innfinner sig väl när saker inte går så bra)
Vad gör jag som skapar mening?
Vad är egentligen meningsfullt?
- För mig
- mina nära
- och andra?Lever jag efter mina värderingar?
Hur ser dessa värderingar ur?
Vad vet jag att jag behöver förändra men är inte riktigt där ännu?
Hur lever jag här och nu men samtidigt jobbar för en “liveable future”?
Vad behöver jag lära mig för att vara mer resilient (motståndskraftig)?
- praktiska saker
- emotionellt
- fakta och teoriHur kan jag skapa mer community runtikring mig?
Hur kan jag bli bättre på att ställa frågor som kommer till kärnan än att reagera med rädsla och attack?
Vad är mitt förhållande till naturen?
- vad är den?
- är jag den?
- hur behövs den för att jag ska kunna överleva.
- hur hänger jag ihop med andra varelser och det som lever?
Efter vårens Skavet träffar så tycker jag att dessa frågor med tanke på rådande omvärld är bra att ha med sig:
Hur hanterar du:
Förnekelse - inom dig och runt omkring dig?
Sorg - Hur sörjer du? Har du tid, ceremonier, vänner för det?
Ilska - förlamar den dig eller ger den dig kraft?
Hur förhandlar du med dig själv och andra?
Vad accepterar du och vad accepterar du inte?
Hur har du roligt?
Nate Hagens levererar:
Hinner lyssna på många poddar nu när jag är ledig och står och målar. Har tipsat många gånger om Nate Hagens podd the Great simplificiation men senaste tiden känns den bättre än någonsin. Tre avsnitt att def lyssna på - (intervju med Rockström kommer komma snart):
Samtalet mellan Nate Hagens och Daniel Schmachtenberger (Spotify) är långt men väldigt bra.
”Den vanliga uppfattningen är att framsteg betyder förbättring och att världen blir bättre för alla när BNP och ekonomierna växer. Men detta är en ofullständig bild som inte visar de negativa sidorna av utvecklingen. Vad händer när det bara är historiens vinnare som skriver berättelserna om framsteg och bestämmer samhällets värderingar? Vilka värderingar är inbyggda i våra institutioner och vår politik, och hur förstärker de behovet av ständig tillväxt på bekostnad av naturen och människors välbefinnande? Hur kan vi förändra detta för att skapa en ny, helhetlig definition av framsteg som tar hänsyn till sambandet mellan vår planet och hälsan hos våra sinnen, kroppar och samhällen?”
Här finns en länk med lite olika kapitel ur snacket om man inte vill lyssna på allt.
Jag tog med mig:
Att framsteg inte alltid är just bra eller genombra. Att ofta tänker vi - vi börjar och ser hur det går, om det blir fel så kan vi ändra det, rätta till det under tiden/senare men ofta är vi då för långt indragna i det hela så det sker inte. (Tex vi satsar jättemycket pengar batteriproduktion i norr men om det blir en massa strul så lägger vi fram lagar och annat senare men då är det ofta för sent. Vi är för långt indragna, det har redan satsats för mycket pengar.) När vi väl etablerat något så är det svårt att ändra den rörelsen.
Apropå det - ni följer väl Jens Nylanders otroliga gräv på hur all satsning på laddstolpar har gått till, hur extremt klåpigt det är gjort och hur skattemedel runnit ut till ägarna (miljoner) utan att det byggts några laddstolpar. Följ honom på Linkan .
Om vi ser till mycket av den förändringen som görs nu är inte tillräckligt radikal den är snarare “not particularly bad to me” det är alltid inom en safe-zon.
Mina tankar, ord, handlingar är byggt på ett språk som suddat ut vår koppling till naturen. Tidigare generationers samt vissa urfolksspråk är mycket mer kopplad till vår naturliga omgivning. Mordena språk och när tex kristendomen gjorde sina korståg innebar det också en utveckling av språket där tex vi:et inte är del av naturen utan något överlägset vilket i sin tur speglar hur och vad vi tänker om saker och ting. Liknande koppling kan vi se att historieböcker skrivits omfolk som varit bra på tex erövra och styra med en järnhand men det betyder inte att de var i grunden “bra” eller bäst för historien som vi ofta vill få det till i efterhand utan de kanske bara var bra på att vara dåliga.
Ai är baserat på linjärt Business as usual/klassiskt ekonomiskt tänk som vi sedan ger en allmän fri lejd att kunna boosta egentligen vad som helt men helt utan empati… “Goal achieving tool without empathy = sociopathic”
Att nya idéer som får fart, för det mesta bygger på att de går att patenteras, skalas, kan ge tillbaka otroligt mycket mer pengar. Det som egentligen är bra för oss, som behövs undersökas eller få oss att ändra beteende, få oss att tex. avstå är inte lukrativt. Alltså passar det inte in i marknadsmaskinen vilket innebär att då gör vi det inte.
De (Nate och Daniel) Gjorde sen ett uppföljningsavsnitt “Wide boundary impacts of AI” (som inte direkt hjälpte att känna sig lugn inför framtiden).
De går igenom både bra och dåliga saker med Ai men framförallt ställer det i ett större perspektiv. Pratar mycket om perspektiv - att om vi tittar på en del så kan mycket se positivt ut men vi behöver hela tiden zooma in och ut använda en “wider lens”:
Ai kommer göra ALLT mer effektivt, både bra och dåligt. Mängden av det som blir effektivt kommer göra att utsläpp, materialanvändning osv kommer gå i taket och med det kommer det då bli ett enormt bakslag.
Om människor inte förstår Jevons Paradox (energiparadoxen) så tänker man förenklat att effektivitet är något bra. Men om du förstår Jevons så inser du att effektivitet på egen hand kommer alltid betyda mer, vilket innebär att om vi ska bli mer effektiva så behöver vi också starkare lagar och ekonomiska incitament som också ser till att vi inte drar iväg och växer utan att vi samtidigt stramar åt.
Historiskt om Jevons Paradox:
Sedan 1990 har vi blivit mer energieffektiva med 36%, men den globala energianvändningen har ökat med 63%.Rebound-effekt (återgång vs Bakslag)
- Om vi ser 10% förbättring av teknik och effektivitet och samtidigt då ökar användningen av energi med 6-7%, innebär det en rebound-effekt- Men om vi använder mer än 10% av energin så är det en backfire-effekt - aka Jevons paradox
3. Nate har kortare mer reflekterande avsnitt (ca 20 min) ibland som han kallar Frankly och rekommenderar den om Solutions - Alltså vad innebär dessa lösningar vi pratar om hela tiden Allt från ovan med Ai men också energi, andra sker än energi som vi behöver olja till (asfalt, plast, mediciner etc) , även om solenergi blir mer populärt så behövs det göras nya pedaler inom ca 25 år - av vad? mm Bra delar för att tänka bredare och sätta ihop de olika perspektiven.
Coolcation, turister som kackerlackor och the case against travel
När så många är ute och reser så känns det spännande att tänka på det här mer resande. Jag älskar ju det men ifrågasätter det mer och mer pga avtrycket man gör på plats, världsläget, värmen, att mycket är överkommersiellt och nästan blivit en karikatyr av sig själv så tycker samtidigt att det är spännande att tänka på:
Förra året kom The New Yorker med essän - The case against travel som är väldigt underhållande. Den sätter mycket av resandet i perspektiv. Vem blir vi på resa? Tror vi att vi är unika och deltar vi i det vi möter på plats eller gör vi det bara för att? Plötsligt går vi på museum och äter saker vi inte gillar bockar vi bara av det eller förändrar det oss (kanske lite både och)
”Travel gets branded as an achievement: see interesting places, have interesting experiences, become interesting people. Is that what it really is?”
“Touristic travel exists for the sake of change. But what, exactly, gets changed? Here is a telling observation from the concluding chapter of the same book: “Tourists are less likely to borrow from their hosts than their hosts are from them, thus precipitating a chain of change in the host community.” We go to experience a change, but end up inflicting change on others.”
Coolcation är ju trenden som innebär att eftersom det blir så varmt på många ställen eller att tex snöns smälter i Alperna så kommer fler människor söka sig till våra mer svalare breddgrader. Många i svenska turistnäringen verkar tycka detta är toppen. Tex öppnar det nu en ny direktlinje mellan London och Sälen, samtidigt förstår man kanske inte att det här bara kommer accelerera klimatkrisen och då ge oss mer problem här hemma. Ska bli intressant att se hur Sverige talar om detta. Sätter vi redan nu ett tak på hur många turister vi kan ta emot, eller på vilket sätt man kommer hit (flyg eller mer hållbart) Ställer vi oss frågan om vi ens vill att våra smultronställen blir heta resmål? (coolcation in huffpost eller hur Visit Sweden promotar detta.)
och i förlängningen, vad händer när rika delar av världen kommer på att de är här man ska köpa nån form av “moderate klimatbunker” i form av en svensk stuga?
Lokalbefolkningen ger igen!
Samtidigt i sommar så har det rapporterats om lokalbefolkningen i Barcelona har sprutat ner turister med vattenpistoler pga ökade levnadskostnader och att deras stad helt förändras med alla turister vilket man tröttnat på (cNN) eller hur man demonstrera och skapar kampanjer på tex Kanarieöarna för samma sak samt miljöbeslastningen som det innebär när alla kommer dit. Lokalbefolkningen har inte råd att äga egna bostäder och får bara långinkomstjobb. De flesta uthyrningslägenheterna och hotellen ägs av utlänningar. Samma fenomen kan man se på många platser runt om i världen där folk med pengar kommer och köper upp bostäder för semestrar så att man puttar ut det genuina som faktist gjorde att folk kom från första början… (“how Europe’s biggest cities are tackling overtourism the Guardian)Hittade också denna rapport från 2022 om Torekov och turismens effekter: “Befolkningsminskning i Torekov är en effekt av försäljning av fastigheter till höga priser, vilka är avsedda för sommarhus. Försäljning av fastigheter, som sedan kommer användas som fritidshus, kan betraktas som utförsäljning av orten. Orten blir “köpt” av kapitalstarka sommargäster som endast spenderar sommarmånader i sina friköpta bostäder, vilket skapar en undanträngande effekt. De människor som önskar bo i orten permanent har eventuellt inte råd då bostadspriserna ökar.”
Peppes nyhetsbrev tipsade om denna fina text om härligheten att kanske bara stanna hemma “Boring girl summer”
Jag har precis fått royal treatment med ett par dagar i Järvsjö (instagram)! Och rekommenderar det för alla som vill ha god mat, cykla i berg, klättra, rafting eller varför inte champagneprovning?
Nu tar jag sommar på riktigt och vi ses igen i mitten av augusti!
Tack för at ni läser, delar och betalar för detta nyhetsbrev!
Uppskattar det massor
Ta hand om er!
Isabelle
Ps, här är länk till Spotify spellista med mina bästa poddavsnitt
missa inte heller P1 serien “Livet vid 2,5 grader”, P3 Dystopia om köttindustrin om smartphones, teknokrati (intressant med tanke på Project 2025 som rullas ut i Usa nu - alltså vilken shit show) och om smartphones.
Och ses vi på way out west och klimatfestivalen Greetopia? Jag är där, Rockis Rockström också, Bea Szenfeld, Johan Reunanen och Gustaf Skarsgård ska ha ett klimat AA slags möte och prata på scen och många fler
Wow, du levererar, mitt i sommaren!! Nate har som blivit en nära vän:)